Liikenne-vuosikirja on tieteellis-ammatillinen vuosijulkaisu, jossa julkaistaan strategista liikennesuunnittelua koskevia tieteellisiä artikkeleita ja ammatillisia katsauksia suomeksi, englanniksi tai ruotsiksi.
As urban mobility systems are undergoing transformations, there is a global trend of increasing diversity of battery-electric micromobility vehicles (EMVs). Such emerging unconventional vehicles include among others fat-tire e-scooters and electric unicycles. Despite this ongoing emergence, the current research has a notable gap in studying this phenomenon. With that gap in mind, this exploratory study investigates the growing presence of EMVs in Helsinki, Finland. Using 64 hours of observational video data collected from four key urban locations in 2021, this is the first study of the real-world usage of these emerging mobility technologies. The findings reveal a measurable presence of EMVs on city streets, contrasting with the dominant focus on standard e-scooters and e-bikes in most of recent research. In addition to quantifying the prevalence of EMVs relative to mainstream micromobility options, the study characterizes the types of vehicles observed, user demographics, and riding behaviors. While EMVs remain less common than conventional electric vehicles, their adoption in Helsinki is already significant. Riders tend to be highly skilled, with distinct patterns between delivery workers and general users. Initial insights suggest that EMV usage is driven by both recreational and practical motives. As an initial investigation, the study highlights the urgent need for further research into the emergence of novel and intermediary vehicles in urban mobility systems worldwide.
Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Seudullisen liikennejärjestelmätyön ominaispiirteet kehittämisen lähtökohtana
Hyvinvoinnin yhteys henkilöautolla liikkumiseen
Liikenteen ja hyvinvoinnin välistä yhteyttä on tarkasteltu eri näkökulmista, mutta tutkimusta autoilun yhteydestä hyvinvointiin on vain vähän. Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, vaihteleeko ihmisten hyvinvointi kotitalouden autojen lukumäärän, auton käyttömahdollisuuden, auton käyttöuseuden tai ajokortinomistuksen mukaan. Tutkimusaineistona hyödynnettiin Tampereen Hervannassa ja Kalevassa vuonna 2024 toteutetun kansalaistutkimuksen aineistoa, jossa vastaajilta kysyttiin paitsi liikkumisesta myös hyvinvoinnista. Hyvinvointia mitattiin Personal Wellbeing Index -mittariston avulla. Tulosten perusteella parempi hyvinvointi on yhteydessä kotitalouden autonomistukseen, säännölliseen auton käyttömahdollisuuteen ja tiheämpään auton käyttöuseuteen. Lisäksi ajokortinomistuksen havaittiin liittyvän parempaan hyvinvointiin. Tulevaisuudessa liikenteen ja hyvinvoinnin yhteyttä on tärkeää tarkastella sekä kokonaisvaltaisesti että eri kulkutapojen näkökulmasta.
In logistics, improved emissions data collection and interoperability of data can play a key role in achieving emissions reduction targets – not only in Finland but also globally. Thus, identifying the current emissions reporting practices and challenges is vital and enables more effective planning of the measures companies need to take to achieve compliance. In this study, two surveys were conducted in Finland to understand the views of companies regarding emissions data collection and reporting. A total of 123 shippers and 119 logistics service providers participated in the surveys. The results reveal that shippers have a growing interest in the topic and emissions reporting is considered an important part of business. However, among logistics service providers, the larger companies already collect and utilise emissions data, but the smaller ones neither collect emissions data nor have any actual interest in developing their practices in this regard. Therefore, actions are needed especially for smaller companies to adapt to the future.
Spatial Planning and Transportation Engineering
Toiminnanjohtajan muistelot 50-vuotisjuhliin
Copyright (c) 2024 Tanja von Knorring https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikennetekniikan "rynnistys" Teknillisessä korkeakoulussa 1960-luvulta lähtien
Copyright (c) 2024 Sulevi Lyly https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Long development of automatisation of automobility
Copyright (c) 2024 Kalle Toiskallio https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikenne-infrainvestointien hyötykustannusanalyysien historiaa
Yhteiskunnallinen hyöty-kustannus-analyysi
Copyright (c) 2024 Antti Talvitie, Kalle Toiskallio (toim.) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Road infrastructure support for highly automated driving
Copyright (c) 2024 Risto Kulmala https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikennesuunnittelun Seuran ideasta ja alkuvaiheista
Liikennesuunnittelun Seuran perustaminen
Copyright (c) 2024 Tapani Särkkä https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Älykkään liikenteen tki-hankkeet ja tasapainoinen kestävä kehitys
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin älykkään liikenteen tki-hankkeiden kestävyyttä ja arvioidaan kuinka hyvin hankkeet ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia. Tutkimuksessa analysoitiin yhteensä 32 älyliikenteen tki-hanketta Suomesta. Hankkeissa korostuivat pyrkimykset kestävään kaupunkikehitykseen ja älykkääseen infrastruktuurin liittyen, mutta hankkeissa havaittiin myös merkittäviä katvealueita tarkasteltaessa laajemmin kestävän kehityksen tavoitteita. Maaseudulla hankkeet keskittyivät innovointiin ja resilienttiin infrastruktuuriin, kun taas kaupungeissa hankkeissa pyrittiin edistämään osallistavuutta ja kestävyyttä sekä varmistamaan turvalliset, kohtuuhintaiset ja esteettömät liikkumispalvelut. Erityisesti uusiutuvan energian vastuulliseen käyttöön liittyvät tavoitteet vaativat jatkuvaa huomiota sekä maaseudulla että kaupungeissa. Päätelmissä korostuu tarve kokonaisvaltaisemmalle ajattelulle tki-hankkeiden tavoitteiden ja kestävän kehityksen eri osa-alueiden paremmaksi tasapainottamiseksi.
Copyright (c) 2024 Shahid Hussain, Valtteri Ahonen, Virve Merisalo, Pekka Leviäkangas https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikennesuunnittelun Seuran synnystä ja toiminnasta
Artikkelissa muistellaan Liikennesuunnittelun Seuran syntyä ja sen toimintaa kirjoittajan näkökulmasta.
Copyright (c) 2024 Matti Pursula https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikenneoikeusyhdistys ry kiittää Liikennesuunnittelun Seura ry:n pitkäaikaisesta yhteistyöstä Hyvä liikenne -seminaarien järjestämisessä.
Copyright (c) 2024 Risto Tuori https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Saavutettavuus ja yhdenvertaisuus harvaan asutuilla seuduilla - viitekehys
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin yhdenvertaisuuden ja saavutettavuuden käsitteitä keinona harvaanasuttujen seutujen väestön liikkumistarpeiden, liikennepalveluiden ja saavutettavuuden ratkaisemisessa. Tutkimuksen tuloksena esitettiin saavutettavuuden viitekehys, (accessibility barrier framework), joka kehitettiin kirjallisuuden ja julkaistujen tutkimusten perusteella. Harvaanasutuista seuduista käytetään lyhyesti termiä ’maaseutu’. Viitekehyksen tarkoituksena on auttaa tunnistamaan ja poistamaan esteitä maaseudulla asuvien saavutettavuuden turvaamiseksi. Saavutettavuus tasa-arvoistavana tekijänä oli tutkimuksen ja luodun viitekehyksen keskiössä. Tutkimus käsittelee pääasiassa eurooppalaisia olosuhteita, mutta saatuja tuloksia voidaan hyödyntää myös laajemmin. Johtopäätöksenä todettiin, että saavutettavuuden yhdenvertaisuus tarkoittaa myös väestön eri tarpeisiin liittyvää hyvää palvelujen saavutettavuutta, ei pelkästään liikenteellistä saavutettavuutta: hyvä saavutettavuus ​​yhdenvertaistaa eri väestöryhmiä laajemminkin. Yhdenvertaisuudella ja saavutettavuudella on siten vahva vuorovaikutus. Yhdenvertaisen saavutettavuuden osatekijät ovat moninaiset, ja saavutettavuuteen vaikutetaan esimerkiksi myös digitaalisella saavutettavuudella ja palvelurakenteilla. Nämä esitetään viitekehyksessä.
Copyright (c) 2024 Pekka Leviäkangas, Matti Roine, Taha Karasu, Valtteri Ahonen, Shahid Hussain, Virve Merisalo https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikennesuunnittelu Suomessa eilen, tänään, huomenna
Tämä katsausartikkeli käsittelee liikennesuunnittelua Suomessa "eilen, tänään, huomenna". Artikkelin ensimmäisessä "eilen" osassa osoitetaan, että strateginen liikennesuunnittelu kaipaa ennakointiosaamista. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että likennesuunnittelussa on huomioitava toimintaympäristön muutostekijät ja eri intressiryhmien näkemykset. Artikkelin toisessa "tänään" osassa todetaan Liikennesuunnittelun Seuran, Tulevaisuuden tutkimuksen seuran ja Yhdyskuntasuunnittelun seuran yhteistyö sekä useat yhteistyöseminaarit viimeisiltä vuosilta osavastauksena osioissa "eilen" esitettyihin haasteisiin. Erityisesti tarkennetaan liikennesuunnitteluakin palvelevaa ennakointiprosessia esittelemällä ennakointiprosessin vaiheet Tarve-Tieto-Tulkinta-Toiminta -mallina. "Huomenna" osioissa kuvataan mitä pitäisi tehdä ja miten, jotta ennakointitoiminta kytkeytyisi paremmin liikennesuunnitteluun. Esimerkkinä on mm. tekijän väitöskirja ja liikenne- ja viestintäministeriön ennakointityö, josta voisi oppia myös alue- ja paikallistason liikennesuunnitteluun. Lopuksi esitellään liikennesuunnittelun ja Liikennesuunnittelun Seuran toiminnan painopisteitä lähinnä Liikennesuunnittelun Seuran hallituksen piirissä tehdyn kyselyn perusteella.
Copyright (c) 2024 Yrjö Myllylä https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Polkupyöräily juhlapäivinä ja kaupunkifestivaalin aikana
Valtaosa pyöräilymatkoista on alle viiden kilometrin mittaisia. Lyhyet matkan kouluun tai ostoksille tehdään usein polkupyörällä. Asenteilla on vaikutus matkustusvälineen valintaan, tietoisuus ilmastonmuutoksesta vaikuttaa positiivisesti polkupyörän valintaan. Suomi on sitoutunut vähentämään kotimaan liikenteen päästöjä vähintään puoleen vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030. Pyöräilijöistä tiedetään melko hyvin, sen sijaan erilaisten tapahtumien vaikutuksista pyöräilyyn tiedetään vähemmän. Tämän tutkimuksen tarkoitus on selvittää Vantaalla kesäisin järjestettävän populaarimusiikin tapahtuman, Tikkurila festivaalin vaikutuksia pyöräilyn määrään lähialueen mittauspaikoissa. Monilla paikkakunnilla Suomessa on käytössä automaattisia pyöräilyn määrän mittareita, joiden tietoja on saatavilla tunneittain ja päivittäin. Tikkurila festivaalin lähellä näistä mittareita on muutamia, joiden tietoja verrataan vastaaviin mittaustietoihin Espoossa ja Helsingissä. Pyöräilyaktiivisuus on hyvin altista lämpötilan vaihteluille, tässä tutkimuksessa lämpötilatieto on Helsinki-Vantaan lentoaseman vuorokauden minimilämpötila. Myös eri juhlapäivien, kuten pääsiäisen, vappuaaton ja vappupäivän ja joulun pyhien aikana pyöräilymäärä poikkeaa normaalista. Tikkurila festivaalin vaikutuksia arvioidaan tunneittain erojen erot (difference-in-differences) menetelmän avulla. Tulosten mukaan aamuyön varhaisina tunteina festivaalilla on positiivinen vaikutus lähialueen pyöräilymääriin mittauspaikkojen aineiston perusteella. Vastaavat aineistot Espoosta tai Helsingistä eivät näytä positiivista vaikutusta. Tämä tutkimus käyttää tuntikohtaista dataa Espoosta, Helsingistä ja Vantaalta heinäkuusta 2017 syyskuuhun 2023 36 eri mittauspaikasta. Yhteensä havaintopäiviä on 2140. Osa mittareista ei ole ollut koko ajanjaksoa yhtämittaisesti käytössä.
Copyright (c) 2024 Seppo Suominen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikenneinvestoinnit ja hyötykustannusanalyysi epävarmassa maailmassa
Yhteiskunnallinen hyötykustannusanalyysi
This study describes the seasonal variations of cycling in Helsinki and analyzes their association with the weather conditions. The empirical data was obtained from the open data of cyclist counting stations at three locations in Helsinki (Baana, Merikannontie, Huopalahti). Weather data (including average daily temperature, sum of precipitation and average snow depth at the Kaisaniemi weather station) was obtained from the Finnish Meteorological Institute. Results show that there is a very strong seasonal variation of cycling in Helsinki. When analyzed individually, all three weather variables showed a statistically significant relationship with the daily number of cyclists. However, when all three variables were entered into the model together, temperature was by far the most influential variable while precipitation was also statistically significant. Snow depth was not significant in the model, and it is obvious that its role is dependent on various other factors, for instance snow clearing, that was not considered in the analyses of the study.
Student Essay Taxi Regulation and Its Impact on User Experience in European Countries
The taxi industry is one of the few industries where quantities and maximum fare prices are still strictly controlled. However, even though large-scale shifts in regulatory structures are happening across the world, the impacts of these changes are still largely unknown. The aim of this article was to get a narrow picture of the potential effects of deregulation of the taxi industry in a European context by investigating and comparing the observed effects in two European capitals. When talking about the taxi industry, we refer to the “traditional” European taxis, meaning that digital taxi services such as Uber, Bolt etc. are excluded. The article provides an overview of the background to the regulation of the taxi industry and the most common justifications of regulation. According to the findings, deregulations of the taxi markets can have varied results even in cities with very similar regulatory structures and no specific framework for effects caused by deregulation could be made. However, the contention of whether taxi regulations are beneficial mainly focuses around quantitative and economic regulations.
Student essay Built environment and self-selection of residential location in the context of US-American cities
Urban environments currently experience radical transformation processes – from the ones related to growing population to sustainable city transitions. Therefore, they are in the center of public attention in enabling more just and sustainable community spaces. Although research has been conducted for several decades, it remains unclear what constitutes systemic change. However, factors found to be some of those constitutional factors are self-selection of the living location and the surrounding built environment. Hence, this paper aims to explore the relationship between travel behavior, the built environment and self-selection. Considering available literature reviews and meta-analyses, the examination focuses on the living context in the US. It was found that all the influencing parameters are highly intertwined, thus making disaggregation difficult and showing the importance of multidimensional assessments of urban environments. Nonetheless, gaps remain regarding the elimination of research biases, and furthermore, considering the characteristics of various methodologies.
Kaupungissa yksinasuvien autollisten ja autottomien liikkumiskokemuksia
Suomessa asuu lähes 1,3 miljoonaa ihmistä yhden hengen kotitaloudessa. Liikenneköyhyyden kannalta yksinasuvat muodostavat kiinnostavan erityisryhmän. Liikenneköyhyyden kokemusta voidaan arvioida tarkastelemalla hyvinvoinnin kannalta tärkeitä matkoja. Tässä tutkimuksessa selvitettiin, miten autottomissa ja autollisissa kotitalouksissa yksinasuvat työikäiset kokevat hyvinvoinnin kannalta tärkeiden matkojen tekemisen ja millaisia esteitä he kokevat liikkumisessaan. Tutkimusaineistona toimi Tampereen Hervannan ja Kalevan asukkaille suunnatun kyselytutkimuksen (2020) aineisto. Tulosten perusteella autottomat yksinasuvat pystyivät tekemään hyvinvoinnin kannalta tärkeät matkat yhtä hyvin kuin autolliset. Liikkumisessa koetuista haasteista ainoastaan määränpäiden sijainti kaukana kotoa koettiin autottomien keskuudessa suuremmaksi haasteeksi kuin autollisten parissa. Tulokset tukevat kestäviin kulkutapoihin perustuvan liikennejärjestelmän kehittämistä.
Johdanto Understanding the trip making characteristics of car deficient households in Finland
In many households, there are more adults with a driving license than there are cars. These households can be considered car deficient. This research explores car deficient households in a Finnish context using data from the Finnish National Travel Survey. Using logistic regressions, the research sought to understand what variables predict if a respondent lives in a car deficient household and for respondents living in car deficient households, we sought to understand the variables the predict access to use a car as a driver. Gender, work status, age, family size, household income, and number of trips by mode and purpose were all found to predict who lives in a car deficient household. In car deficient households, gender was found to be the strongest predictor of having access to use the car. The findings support previous research and raise new topics for future study, including studying intra-household contracts and analysing the activities engaged in by car deficient households.
Dynamic parking prices, which adjust in response to changes in demand, can be a useful tool for managing parking availability and encouraging turnover. However, there are some limitations to this approach. First, it can be difficult to implement and administer, requiring complex pricing algorithms and systems to collect and process data in real-time. Additionally, dynamic pricing may not be well-received by drivers, who may perceive it as unfair or unpredictable. Parking as it stands is a relatively ‘dumb’ system, and introducing any smartness into the system will include a number of added complications that can limit the uptake and the success of the system. This paper will look into the parking problem overall, introduce dynamic parking as a potential solution, and then delve into the example of SF Park. Finally further considerations and alternate solutions will be considered in the context of dynamic parking pricing to provide context and consider further research.
Copyright (c) 2024 Patrick Huber https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Zero Emission Freight Transport and Impact on Last Mile Delivery
This literature review explores mainly the challenges and potential solutions in urban freight transportation, for last-mile logistics. The growing number of delivery vehicles in urban areas has led to problems such as traffic congestion, competition for parking spaces, noise, and air pollution. To address these issues, the paper focuses on the last mile problem in transportation logistics and the potential of disruptive innovations, a potential of disruptive innovations such as Unmanned Aerial Vehicles (UAVs) and Autonomous Delivery Robots (ADRs) as alternatives to traditional Internal Combustion Engine (ICE) vehicles. It highlights the drastic operational differences between aerial drones and ADRs and the need for changes in operational procedures to fully leverage these technologies. The study also discusses routing strategies and delivery routes, emphasizing the shift from one-route delivery to a point-to- point model with the advent of autonomous vehicle technologies. The paper concludes that while these technologies can reduce costs and emissions, their effectiveness depends on the specific urban setting and operational factors.
Copyright (c) 2024 Samuel Babjak, Chirs Yung https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Relationships Between Weather and Cycling
As cycling gains more traction and attention as a beneficial mode of urban transportation, different factors have emerged in different regions of the world to influence its adoption and promotion. One of the most wide-spread and colloquial of these factors is that of the weather or climate of the region, and how it may facilitate or, more often, dissuade cycling practices. Although it may appear intuitive that “poor” weather shall negatively impact the amount of cycling that occurs in a region, the reliability of this intuition is challenged by example locations where cycling in “poor” winter conditions is the norm rather than the exception, or where cyclists are relatively indifferent towards rainy weather. As such, the aim of this literature review is to identify the real effects of weather on cycling behaviour in different locations and uncover relationships between secondary covariates and responses to weather. Rainfall, temperature, and wind are identified as the three most important measurable weather parameters that affect cycling behaviour. In most locations, cycling rates drop significantly when it starts to rain, temperature thresholds vary between locations, and the effect of wind is only significant when above 5 Beaufort. Several studies also reveal factors that interact with measurable weather parameters to influence behaviour in significant and seemingly complex ways. These include the trip purpose, traveller sociodemographic, the characteristics of the built environment, and perceptions of normality. The identification of these covariates and a discussion about interrelations amongst them contributes to an explanation of why weather seems to affect cyclists in some places more than in others, while also highlighting directions for future research.
Copyright (c) 2024 Christopher Kane, Stefanos Kythreotis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Efficient bicycle networks and expansion strategies
This article explains some of the key attributes and factors relating to efficient bicycle networks and their expansion strategies. Varying from a network scale to brief discussion about the streetscape design, many scientific publications are referenced to explain the crucial aspects which must be taken into consideration when planning an attractive cycling network. Modal switch from other transport modes, especially from cars is one of the goals of this cycling promotion. Various methods such as building new bicycle facilities, improving the quality of existing ones and increasing the comfort and safety of the connections were found to improve the attractiveness of cycling in urban context. Additionally, this article analyses the reasons behind cyclists’ route choice as well as the metrics such as connectedness, directedness and coverage which can be used to measure the level of network functionality. Lastly, network growth under limited resources is considered and an equitable distribution of cycleways across the city is found to be important in preventing neighbourhood segregation while not being too far from a utilitarian kind of distribution in terms of return to investment.
Copyright (c) 2024 Joel Talvitie, Veeti Kuivalainen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0