Liikenne-vuosikirja on tieteellis-ammatillinen vuosijulkaisu, jossa julkaistaan strategista liikennesuunnittelua koskevia tieteellisiä artikkeleita ja ammatillisia katsauksia suomeksi, englanniksi tai ruotsiksi.
Copyright (c) 2024 Kalle Toiskallio https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikennesuunnittelu Suomessa eilen, tänään, huomenna
Tämä katsausartikkeli käsittelee liikennesuunnittelua Suomessa "eilen, tänään, huomenna". Artikkelin ensimmäisessä "eilen" osassa osoitetaan, että strateginen liikennesuunnittelu kaipaa ennakointiosaamista. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että likennesuunnittelussa on huomioitava toimintaympäristön muutostekijät ja eri intressiryhmien näkemykset. Artikkelin toisessa "tänään" osassa todetaan Liikennesuunnittelun Seuran, Tulevaisuuden tutkimuksen seuran ja Yhdyskuntasuunnittelun seuran yhteistyö sekä useat yhteistyöseminaarit viimeisiltä vuosilta osavastauksena osioissa "eilen" esitettyihin haasteisiin. Erityisesti tarkennetaan liikennesuunnitteluakin palvelevaa ennakointiprosessia esittelemällä ennakointiprosessin vaiheet Tarve-Tieto-Tulkinta-Toiminta -mallina. "Huomenna" osioissa kuvataan mitä pitäisi tehdä ja miten, jotta ennakointitoiminta kytkeytyisi paremmin liikennesuunnitteluun. Esimerkkinä on mm. tekijän väitöskirja ja liikenne- ja viestintäministeriön ennakointityö, josta voisi oppia myös alue- ja paikallistason liikennesuunnitteluun. Lopuksi esitellään liikennesuunnittelun ja Liikennesuunnittelun Seuran toiminnan painopisteitä lähinnä Liikennesuunnittelun Seuran hallituksen piirissä tehdyn kyselyn perusteella.
Copyright (c) 2024 Yrjö Myllylä https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Älykkään liikenteen tki-hankkeet ja tasapainoinen kestävä kehitys
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin älykkään liikenteen tki-hankkeiden kestävyyttä ja arvioidaan kuinka hyvin hankkeet ovat YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia. Tutkimuksessa analysoitiin yhteensä 32 älyliikenteen tki-hanketta Suomesta. Hankkeissa korostuivat pyrkimykset kestävään kaupunkikehitykseen ja älykkääseen infrastruktuurin liittyen, mutta hankkeissa havaittiin myös merkittäviä katvealueita tarkasteltaessa laajemmin kestävän kehityksen tavoitteita. Maaseudulla hankkeet keskittyivät innovointiin ja resilienttiin infrastruktuuriin, kun taas kaupungeissa hankkeissa pyrittiin edistämään osallistavuutta ja kestävyyttä sekä varmistamaan turvalliset, kohtuuhintaiset ja esteettömät liikkumispalvelut. Erityisesti uusiutuvan energian vastuulliseen käyttöön liittyvät tavoitteet vaativat jatkuvaa huomiota sekä maaseudulla että kaupungeissa. Päätelmissä korostuu tarve kokonaisvaltaisemmalle ajattelulle tki-hankkeiden tavoitteiden ja kestävän kehityksen eri osa-alueiden paremmaksi tasapainottamiseksi.
Copyright (c) 2024 Shahid Hussain, Valtteri Ahonen, Virve Merisalo, Pekka Leviäkangas https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Saavutettavuus ja yhdenvertaisuus harvaan asutuilla seuduilla - viitekehys
Tässä tutkimuksessa tarkasteltiin yhdenvertaisuuden ja saavutettavuuden käsitteitä keinona harvaanasuttujen seutujen väestön liikkumistarpeiden, liikennepalveluiden ja saavutettavuuden ratkaisemisessa. Tutkimuksen tuloksena esitettiin saavutettavuuden viitekehys, (accessibility barrier framework), joka kehitettiin kirjallisuuden ja julkaistujen tutkimusten perusteella. Harvaanasutuista seuduista käytetään lyhyesti termiä ’maaseutu’. Viitekehyksen tarkoituksena on auttaa tunnistamaan ja poistamaan esteitä maaseudulla asuvien saavutettavuuden turvaamiseksi. Saavutettavuus tasa-arvoistavana tekijänä oli tutkimuksen ja luodun viitekehyksen keskiössä. Tutkimus käsittelee pääasiassa eurooppalaisia olosuhteita, mutta saatuja tuloksia voidaan hyödyntää myös laajemmin. Johtopäätöksenä todettiin, että saavutettavuuden yhdenvertaisuus tarkoittaa myös väestön eri tarpeisiin liittyvää hyvää palvelujen saavutettavuutta, ei pelkästään liikenteellistä saavutettavuutta: hyvä saavutettavuus ​​yhdenvertaistaa eri väestöryhmiä laajemminkin. Yhdenvertaisuudella ja saavutettavuudella on siten vahva vuorovaikutus. Yhdenvertaisen saavutettavuuden osatekijät ovat moninaiset, ja saavutettavuuteen vaikutetaan esimerkiksi myös digitaalisella saavutettavuudella ja palvelurakenteilla. Nämä esitetään viitekehyksessä.
Copyright (c) 2024 Pekka Leviäkangas, Matti Roine, Taha Karasu, Valtteri Ahonen, Shahid Hussain, Virve Merisalo https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikenneoikeusyhdistys ry kiittää Liikennesuunnittelun Seura ry:n pitkäaikaisesta yhteistyöstä Hyvä liikenne -seminaarien järjestämisessä.
Copyright (c) 2024 Risto Tuori https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikennesuunnittelun Seuran synnystä ja toiminnasta
Artikkelissa muistellaan Liikennesuunnittelun Seuran syntyä ja sen toimintaa kirjoittajan näkökulmasta.
Copyright (c) 2024 Matti Pursula https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikennesuunnittelun Seuran ideasta ja alkuvaiheista
Liikennesuunnittelun Seuran perustaminen
Copyright (c) 2024 Tapani Särkkä https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Road infrastructure support for highly automated driving
Copyright (c) 2024 Risto Kulmala https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Liikenne-infrainvestointien hyötykustannusanalyysien historiaa
Yhteiskunnallinen hyöty-kustannus-analyysi
Copyright (c) 2024 Antti Talvitie, Kalle Toiskallio (toim.) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Polkupyöräily juhlapäivinä ja kaupunkifestivaalin aikana
Valtaosa pyöräilymatkoista on alle viiden kilometrin mittaisia. Lyhyet matkan kouluun tai ostoksille tehdään usein polkupyörällä. Asenteilla on vaikutus matkustusvälineen valintaan, tietoisuus ilmastonmuutoksesta vaikuttaa positiivisesti polkupyörän valintaan. Suomi on sitoutunut vähentämään kotimaan liikenteen päästöjä vähintään puoleen vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030. Pyöräilijöistä tiedetään melko hyvin, sen sijaan erilaisten tapahtumien vaikutuksista pyöräilyyn tiedetään vähemmän. Tämän tutkimuksen tarkoitus on selvittää Vantaalla kesäisin järjestettävän populaarimusiikin tapahtuman, Tikkurila festivaalin vaikutuksia pyöräilyn määrään lähialueen mittauspaikoissa. Monilla paikkakunnilla Suomessa on käytössä automaattisia pyöräilyn määrän mittareita, joiden tietoja on saatavilla tunneittain ja päivittäin. Tikkurila festivaalin lähellä näistä mittareita on muutamia, joiden tietoja verrataan vastaaviin mittaustietoihin Espoossa ja Helsingissä. Pyöräilyaktiivisuus on hyvin altista lämpötilan vaihteluille, tässä tutkimuksessa lämpötilatieto on Helsinki-Vantaan lentoaseman vuorokauden minimilämpötila. Myös eri juhlapäivien, kuten pääsiäisen, vappuaaton ja vappupäivän ja joulun pyhien aikana pyöräilymäärä poikkeaa normaalista. Tikkurila festivaalin vaikutuksia arvioidaan tunneittain erojen erot (difference-in-differences) menetelmän avulla. Tulosten mukaan aamuyön varhaisina tunteina festivaalilla on positiivinen vaikutus lähialueen pyöräilymääriin mittauspaikkojen aineiston perusteella. Vastaavat aineistot Espoosta tai Helsingistä eivät näytä positiivista vaikutusta. Tämä tutkimus käyttää tuntikohtaista dataa Espoosta, Helsingistä ja Vantaalta heinäkuusta 2017 syyskuuhun 2023 36 eri mittauspaikasta. Yhteensä havaintopäiviä on 2140. Osa mittareista ei ole ollut koko ajanjaksoa yhtämittaisesti käytössä.
Copyright (c) 2024 Seppo Suominen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Long development of automatisation of automobility
Liikennetekniikan "rynnistys" Teknillisessä korkeakoulussa 1960-luvulta lähtien
Copyright (c) 2024 Sulevi Lyly https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Toiminnanjohtajan muistelot 50-vuotisjuhliin
Copyright (c) 2024 Tanja von Knorring https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Spatial Planning and Transportation Engineering
Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
In logistics, improved emissions data collection and interoperability of data can play a key role in achieving emissions reduction targets – not only in Finland but also globally. Thus, identifying the current emissions reporting practices and challenges is vital and enables more effective planning of the measures companies need to take to achieve compliance. In this study, two surveys were conducted in Finland to understand the views of companies regarding emissions data collection and reporting. A total of 123 shippers and 119 logistics service providers participated in the surveys. The results reveal that shippers have a growing interest in the topic and emissions reporting is considered an important part of business. However, among logistics service providers, the larger companies already collect and utilise emissions data, but the smaller ones neither collect emissions data nor have any actual interest in developing their practices in this regard. Therefore, actions are needed especially for smaller companies to adapt to the future.
As urban mobility systems are undergoing transformations, there is a global trend of increasing diversity of battery-electric micromobility vehicles (EMVs). Such emerging unconventional vehicles include among others fat-tire e-scooters and electric unicycles. Despite this ongoing emergence, the current research has a notable gap in studying this phenomenon. With that gap in mind, this exploratory study investigates the growing presence of EMVs in Helsinki, Finland. Using 64 hours of observational video data collected from four key urban locations in 2021, this is the first study of the real-world usage of these emerging mobility technologies. The findings reveal a measurable presence of EMVs on city streets, contrasting with the dominant focus on standard e-scooters and e-bikes in most of recent research. In addition to quantifying the prevalence of EMVs relative to mainstream micromobility options, the study characterizes the types of vehicles observed, user demographics, and riding behaviors. While EMVs remain less common than conventional electric vehicles, their adoption in Helsinki is already significant. Riders tend to be highly skilled, with distinct patterns between delivery workers and general users. Initial insights suggest that EMV usage is driven by both recreational and practical motives. As an initial investigation, the study highlights the urgent need for further research into the emergence of novel and intermediary vehicles in urban mobility systems worldwide.
Seudullisen liikennejärjestelmätyön ominaispiirteet kehittämisen lähtökohtana
Hyvinvoinnin yhteys henkilöautolla liikkumiseen
Liikenteen ja hyvinvoinnin välistä yhteyttä on tarkasteltu eri näkökulmista, mutta tutkimusta autoilun yhteydestä hyvinvointiin on vain vähän. Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, vaihteleeko ihmisten hyvinvointi kotitalouden autojen lukumäärän, auton käyttömahdollisuuden, auton käyttöuseuden tai ajokortinomistuksen mukaan. Tutkimusaineistona hyödynnettiin Tampereen Hervannassa ja Kalevassa vuonna 2024 toteutetun kansalaistutkimuksen aineistoa, jossa vastaajilta kysyttiin paitsi liikkumisesta myös hyvinvoinnista. Hyvinvointia mitattiin Personal Wellbeing Index -mittariston avulla. Tulosten perusteella parempi hyvinvointi on yhteydessä kotitalouden autonomistukseen, säännölliseen auton käyttömahdollisuuteen ja tiheämpään auton käyttöuseuteen. Lisäksi ajokortinomistuksen havaittiin liittyvän parempaan hyvinvointiin. Tulevaisuudessa liikenteen ja hyvinvoinnin yhteyttä on tärkeää tarkastella sekä kokonaisvaltaisesti että eri kulkutapojen näkökulmasta.
Dynamic parking prices, which adjust in response to changes in demand, can be a useful tool for managing parking availability and encouraging turnover. However, there are some limitations to this approach. First, it can be difficult to implement and administer, requiring complex pricing algorithms and systems to collect and process data in real-time. Additionally, dynamic pricing may not be well-received by drivers, who may perceive it as unfair or unpredictable. Parking as it stands is a relatively ‘dumb’ system, and introducing any smartness into the system will include a number of added complications that can limit the uptake and the success of the system. This paper will look into the parking problem overall, introduce dynamic parking as a potential solution, and then delve into the example of SF Park. Finally further considerations and alternate solutions will be considered in the context of dynamic parking pricing to provide context and consider further research.
Copyright (c) 2024 Patrick Huber https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Copyright (c) 2024 LSS https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Henkilötietojen käsittelyn läpinäkyvyys ja joukkoliikenteen mobiilisovellukset
Joukkoliikenteen käyttäminen on monelle kansalaiselle välttämättömyys, joten joukkoliikenteen mobiilisovelluksien toiminnan tulee olla avointa ja luotettavaa. Tässä artikkelissa tutkimme henkilötietojen käsittelyn läpinäkyvyyden toteutumista suomalaisissa joukkoliikenteen mobiilisovelluksissa havainnoimalla empiirisesti sovellusten tietosuojaselosteiden saatavuutta ja sisältöjä sekä analysoimalla teknisillä työvälineillä sovellusten tekemiä tietojen siirtoja. Henkilötietojen käsittelyn läpinäkyvyydessä vaikuttaisi tutkimuksemme perusteella olevan selkeitä puutteita: yli kolmella neljäsosalla tutkituista neljästätoista sovelluksesta ei ollut helposti saatavilla sellaista tietosuojaselostetta, joka kuvaisi henkilötietojen käsittelyä kyseisessä sovelluksessa. Havaitsimme myös, että osa sovelluksista lähetti henkilötietoja kolmansille osapuolille ja Euroopan talousalueen ulkopuolelle, vaikka sovellusten tietosuojaselosteissa ei tiedotettu tästä selkeästi käyttäjälle.
Copyright (c) 2024 Sini Mickelsson, Robin Carlsson, Timi Heino, Sampsa Rauti, Ville Leppänen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Analysis of multimodal passenger terminal design and its effects on transfer penalty
With public transit systems becoming more and more sophisticated, the likelihood of passengers having to transfer between modes or lines increases. Transferring burdens, the passenger with added mental and physical effort, referred to as transfer penalty, which has a negative effect on the travel experience. The physical design of multimodal transfer terminals, such as train stations, can have a significant effect on transfer penalties but has received relatively little attention in practice. The aim of this review essay is to create an understanding of the ways in which the physical design of terminals can influence the transfer penalties experienced by passengers. Our findings show that terminal design can influence transfer penalties through actual and perceived walking and waiting times at transfer as well as the pure transfer penalty. We identified distinct categories of design elements and of other parts of the transit systems that urban designers can employ in influencing these aspects.
Copyright (c) 2024 Iina Rusanen, Florian Wiest https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The following Review Articles aims at reviewing available literature regarding the introduction of E-Buses in urban public transport networks, with particular focus on the scheduling constraints of both vehicles and crews. Battery Electric Buses (BEBs) are the type of E-Buses taken into consideration in this review through the lens of the Electric Vehicle Scheduling Problem (E-VSP). By introducing the planning processes and scheduling objectives that the implementation of e-buses requires, covering then the most impactful constraints that emerge with their adoption (both complete and partial), and concluding with the illustration of the five solution approaches to the scheduling problem deemed more relevant by the authors on the basis of information availability and frequency of use, the article attempts to provide the reader with holistic level information regarding the topic.
Copyright (c) 2024 Emre Almas, Simone Zambrin https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Travel barriers affecting subjective wellbeing in Tampere, Finland
Travel is an important activity enabling everyday life, as well as a recognised factor for the wellbeing of people. This study examined how experienced travel barriers and their effect on access to important destinations influenced subjective wellbeing (SWB). The study comprised a survey of 772 people living in two suburban areas of Tampere, Finland. The survey included questions about everyday travel, travel barriers, and their effect on access to destinations. SWB was measured using the Personal Wellbeing Index (PWI). Responses were analysed by comparing PWI scores with travel barriers and access to destinations using one way ANOVA. Results indicate a significant connection between several experienced barriers and SWB. Some travel barriers were associated with a worrying decline to critically low level of SWB, which raised questions about transport equity and connections between travel and wellbeing in the context of Finnish transport system.
Copyright (c) 2024 Jussi Sjögren, Hanne Tiikkaja, Steve O'Hern https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Efficient bicycle networks and expansion strategies
This article explains some of the key attributes and factors relating to efficient bicycle networks and their expansion strategies. Varying from a network scale to brief discussion about the streetscape design, many scientific publications are referenced to explain the crucial aspects which must be taken into consideration when planning an attractive cycling network. Modal switch from other transport modes, especially from cars is one of the goals of this cycling promotion. Various methods such as building new bicycle facilities, improving the quality of existing ones and increasing the comfort and safety of the connections were found to improve the attractiveness of cycling in urban context. Additionally, this article analyses the reasons behind cyclists’ route choice as well as the metrics such as connectedness, directedness and coverage which can be used to measure the level of network functionality. Lastly, network growth under limited resources is considered and an equitable distribution of cycleways across the city is found to be important in preventing neighbourhood segregation while not being too far from a utilitarian kind of distribution in terms of return to investment.
Copyright (c) 2024 Joel Talvitie, Veeti Kuivalainen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Relationships Between Weather and Cycling
As cycling gains more traction and attention as a beneficial mode of urban transportation, different factors have emerged in different regions of the world to influence its adoption and promotion. One of the most wide-spread and colloquial of these factors is that of the weather or climate of the region, and how it may facilitate or, more often, dissuade cycling practices. Although it may appear intuitive that “poor” weather shall negatively impact the amount of cycling that occurs in a region, the reliability of this intuition is challenged by example locations where cycling in “poor” winter conditions is the norm rather than the exception, or where cyclists are relatively indifferent towards rainy weather. As such, the aim of this literature review is to identify the real effects of weather on cycling behaviour in different locations and uncover relationships between secondary covariates and responses to weather. Rainfall, temperature, and wind are identified as the three most important measurable weather parameters that affect cycling behaviour. In most locations, cycling rates drop significantly when it starts to rain, temperature thresholds vary between locations, and the effect of wind is only significant when above 5 Beaufort. Several studies also reveal factors that interact with measurable weather parameters to influence behaviour in significant and seemingly complex ways. These include the trip purpose, traveller sociodemographic, the characteristics of the built environment, and perceptions of normality. The identification of these covariates and a discussion about interrelations amongst them contributes to an explanation of why weather seems to affect cyclists in some places more than in others, while also highlighting directions for future research.
Copyright (c) 2024 Christopher Kane, Stefanos Kythreotis https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Zero Emission Freight Transport and Impact on Last Mile Delivery
This literature review explores mainly the challenges and potential solutions in urban freight transportation, for last-mile logistics. The growing number of delivery vehicles in urban areas has led to problems such as traffic congestion, competition for parking spaces, noise, and air pollution. To address these issues, the paper focuses on the last mile problem in transportation logistics and the potential of disruptive innovations, a potential of disruptive innovations such as Unmanned Aerial Vehicles (UAVs) and Autonomous Delivery Robots (ADRs) as alternatives to traditional Internal Combustion Engine (ICE) vehicles. It highlights the drastic operational differences between aerial drones and ADRs and the need for changes in operational procedures to fully leverage these technologies. The study also discusses routing strategies and delivery routes, emphasizing the shift from one-route delivery to a point-to- point model with the advent of autonomous vehicle technologies. The paper concludes that while these technologies can reduce costs and emissions, their effectiveness depends on the specific urban setting and operational factors.
Copyright (c) 2024 Samuel Babjak, Chirs Yung https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Copyright (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Johdanto Understanding the trip making characteristics of car deficient households in Finland
In many households, there are more adults with a driving license than there are cars. These households can be considered car deficient. This research explores car deficient households in a Finnish context using data from the Finnish National Travel Survey. Using logistic regressions, the research sought to understand what variables predict if a respondent lives in a car deficient household and for respondents living in car deficient households, we sought to understand the variables the predict access to use a car as a driver. Gender, work status, age, family size, household income, and number of trips by mode and purpose were all found to predict who lives in a car deficient household. In car deficient households, gender was found to be the strongest predictor of having access to use the car. The findings support previous research and raise new topics for future study, including studying intra-household contracts and analysing the activities engaged in by car deficient households.